Határon innen és túl is a magyarság ügyéért harcolt Bánffy Miklós
2023. december 30. 14:52 MTI
Bánffy Miklós gróf 150 éve, 1873. december 30-án született Kolozsváron az egyik legrégebbi és leggazdagabb erdélyi főnemes család sarjaként. Gimnazistaként festeni tanult Székely Bertalantól, majd a kolozsvári és budapesti egyetemre járt, 1895-ben jogi doktorátust szerzett. 1901 és 1906 között szabadelvű képviselő, 1906-tól Kolozsvár és Kolozs megye főispánja, 1910-től ismét Kolozsvár országgyűlési képviselője volt.
![Gróf Bánffy Miklós](/iI3Es/article/main/.630x1260/64624.jpg?lavid=453266)
Gróf Bánffy Miklós
Korábban
A sokoldalú gróf 1912 és 1917 között a budapesti Nemzeti Színház és a Magyar Királyi Operaház intendánsaként támogatta Bartók Béla színpadi műveinek bemutatását, sőt azok díszlet- és jelmeztervezőjeként is dolgozott.
1912-ben és 1913-ban szerkesztette az Erdélyi Lapokat, 1916-ban a Kisfaludy Társaság tagjának választották, ugyancsak 1916-ban őt nevezték ki IV. Károly koronázási parádéja kormánybiztosának, a koronázási útvonal díszleteit is ő tervezte. A menetben hadirokkantakat is felvonultatott, és ebből akkora botrány lett, hogy udvarmesteri tisztségéből azonnal felmentették.
Az I. világháború idején támogatta Tisza István miniszterelnök politikáját, a vesztes háború végén felesküdött a Magyar Nemzeti Tanácsra. 1918 novemberében Bethlen Istvánnal és Jancsó Benedekkel megalakította budapesti Székely Nemzeti Tanácsot, amely az Erdélyben alakult székely nemzeti tanácsok véleményét képviselte a magyar kormánnyal folytatott tárgyalásokon, és külföldön is próbált pártfogókat találni a székely ügynek. A Tanácsköztársaság és a fehérterror idején visszavonultan élt, arcképfestéssel foglalkozott.
Bánffy Miklós 1921 áprilisától 1922 végéig a Bethlen-kormány külügyminisztere és egy ideig kisebbségügyi minisztere volt. Ő érte el, hogy a trianoni döntést követően népszavazást írjanak ki az Ausztriának ítélt magyar területek hovatartozásáról, ennek eredményeként került vissza Sopron és térsége Magyarországhoz. Jelentős szerepet játszott abban, hogy a magyar hadifoglyok hazatérhettek az orosz területekről, és abban is, hogy Magyarország 1922 szeptemberében a Népszövetség tagja lett.
1926-ban, miután visszakapta birtokai egy részét, hazatért erdélyi, bonchidai kastélyába, román állampolgár és az erdélyi magyar szellemi élet egyik vezetője lett. Részt vett az 1926-os marosvécsi Helikon találkozón, támogatta az erdélyi színjátszást és képzőművészetet. 1928 és 1944 között az Erdélyi Szépmíves Céh elnöke és a református egyház főgondnoka volt, 1939-ben az ő vezetésével jött létre a Romániai Magyar Népközösség a magyarság kulturális és gazdasági-társadalmi képviseletének ellátására.
Észak-Erdély 1940-es visszacsatolása után a magyar országgyűlés felsőházi tagja lett. 1943-ban Kállai Miklós kormányfő megbízásából Bukarestben folytatott puhatolózó tárgyalásokat, de eredménytelenül, mivel a románok Észak-Erdély visszaadását követelték. 1944-ben Horthyt próbálta rábírni a kiugrásra.
Bonchidai kastélyát a visszavonuló németek felgyújtották, a lángok között pótolhatatlan értékek semmisültek meg. 1944 után részt vett az erdélyi magyar irodalom újjászervezésében, az Utunk munkatársa lett. A németekkel való kollaborációval vádolták, emberként és íróként is megaláztatásokban volt része, birtokait elkobozták. Bánffy Miklós 1949-ben betegen és szegényen költözött Budapestre, itt halt meg 1950. június 6-án, a kolozsvári családi kriptába csak 1976-ban temethették el.
A zene, a festészet, a színpadi rendezés és a szépirodalom egyaránt érdekelte. Tervezett jelmezeket és díszleteket, 1934-ben és 1935-ben Szegeden megrendezte Az ember tragédiáját. A bemutatóra meghívta Octavian Gogát is, aki az előadás láttán döntött úgy, hogy románra fordítja Madách remekművét.
Érdekelte a lótenyésztés, nagy műértő és műgyűjtő is volt, az 1922-es genovai konferencián külügyminiszterként politikustársairól készített karikatúrái külön albumban jelentek meg. Grafikusként Balázs Béla, Tompa László és Tamási Áron műveit, valamint az Erdélyi Helikon folyóiratot illusztrálta.
Íróként a konzervatív irodalmi hagyomány megújítására törekedett, korai elbeszéléseinek témáját részben az arisztokrácia életéből, részben Erdély történetéből merítette. A harmincas évekig részben közéleti elfoglaltságai miatt, részben mert úgy érezte, igazi nevén csak főúri dilettánsnak tartanák, műveit Kisbán Miklós néven publikálta.
Első drámáját, a Naplegendát Ady is lelkesen üdvözölte, későbbi színműveiben történelmi személyiségek alakját idézte fel, a Nagyúr című drámában Attila hun királyét, a Martinovicsban a császári ügynökből vértanúvá vált politikusét és kiváló elbeszéléseket is publikált (Farkasok, Havasi történet, A császár titka).
Legnagyobb vállalkozása az Erdélyi történet című nagyszabású trilógiája volt, amely az erdélyi arisztokrácia sorsát, világának széthullását ábrázolja: Megszámláltattál... (1934), És híjával találtattál (1937), Darabokra szaggattatol (1940). Művét sokáig agyonhallgatták, csak évtizedek után fedezték fel újra, első megjelenése után hat évtizeddel fordították le angolra, spanyolra és németre. Utolsó éveiben emlékiratain dolgozott, A magyar politika kritikája című tanulmánya politikusi múltját összegezte.
Nevét 2001 decemberében jegyezték be a Magyar Örökség Aranykönyvébe, 2007-ben posztumusz Magyar Művészetért Díjjal tüntették ki, 2012-től a Külügyminisztérium szakkönyvtára viseli a nevét, míg Raab Péter készítette szobrát Sopronban állították fel. A nevét viselő vándordíjat a Kolozsvári Állami Magyar Színház művészeti tanácsa adományozza a színház előző évadának legkiemelkedőbb művészi teljesítményéért.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés / 20. Az 1956-os forradalom Magyarországon](/iI3Es/label/.cut-640x400/811.jpg)
20. Az 1956-os forradalom Magyarországon
VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés
- A mesterek győzték le a tanítványokat a melbourne-i medencében 1956-ban
- Az elsöprő túlerővel szemben sem adták fel a harcot a magyar felkelők 1956-ban
- Kegyetlen megtorlás követte a reményekkel teli forradalmat
- Eredetileg orvosnak tanult Maléter Pál, az 1956-os forradalom honvédelmi minisztere
- A náci hadigépezet megtörése után az 56-os forradalom leverése is Zsukov marsallra várt
- Így működött a kádári megtorló gépezet
- Végzetes ítélet volt a románok számára a második bécsi döntés 20:20
- Egy epilepsziás és egy tébolyodott beteg voltak a frissen megalakult magyar mentőszolgálat első páciensei 18:05
- Az 1945 utáni Európa legsúlyosabb konfliktusa volt a délszláv háború 16:05
- Csaknem két évet töltött kórházban Nagaszaki leghíresebb túlélője 15:05
- Évtizedek óta zajlik Komáromban a római katonai és polgárváros feltárása 14:20
- Hetvenes évekből származó fotográfiákat is láthatunk a Mai Manó Házban megnyíló kiállításon 13:20
- Országszerte több városban folytatódik az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban kulturális programsorozat 11:20
- Kémfilmbe illő tervekkel próbálta elérni Fidel Castro bukását az Egyesült Államok 09:05