A katonai és a polgári repülésben is maradandót alkotott a „repülő tank” tervezője
2021. március 30. 11:17 MTI, Múlt-kor
127 éve, 1894. március 30-án született Szergej Vlagyimirovics Iljusin szovjet-orosz mérnök, repülőgép-tervező, aki egyszerű parasztcsaládból származott, de életét tábornokként, akadémikusként és a Szovjetunió háromszoros hőseként fejezte be.
Korábban
Vologda közelében látta meg a napvilágot, de szülőfaluját csakhamar ott kellett hagynia, hogy pénzt keressen. Sokféle munkát kipróbált, 1910-ben, az első orosz repülőnapon éppen a kifutópályát tisztította Szentpétervárott, amikor a masinák látványa rabul ejtette, ettől kezdve csak a repülés kötötte le képzeletét.
Amikor az első világháború kitörése után besorozták, sikerült a légierőhöz kerülnie, képesített pilóta lett. A bolsevik hatalomátvétel után belépett a Vörös Hadseregbe, de műszaki ismeretei miatt nem pilótának, hanem szerelőnek osztották be, hogy repülőképessé tegye a sokféle típusú és leromlott állapotú gépet.
Egyszer egy lelőtt angol gépet kellett szétszerelnie és Moszkvába vinnie, ekkor döntötte el, hogy egyszer megtervezi saját repülőgépét.
A moszkvai Zsukovszkij Katonai Repülőmérnöki Akadémia hallgatója lett 1922-től, siklógépeket tervezett, amelyekkel versenyeken vett részt.
Miután 1926-ban elvégezte az akadémiát, vezető tervező lett a katonai és polgári aviatikai intézetekben, feladata a Vörös Hadsereg légierejének korszerűsítése volt. Közben folyamatosan repült, 1938-ban egy kényszerleszállás során meg is sérült.
Munkáját személyi rivalizálások és politikai intrikák nehezítették, a tervezőirodák sorozatos átszervezése közepette az 1930-as évek derekára sikerült saját tervezőcsoportot létrehoznia.
Első saját tervezésű gépe a CKB–26 (1940-es gyártásba kerülésekor már Il–4) távolsági bombázó volt. A gép 1938-ban a Moszkva–Vlagyivosztok távolság nonstop oda-vissza megtételével világrekordot állított fel.
Nevét igazán híressé a második világháború híres Il–2 Sturmovik, avagy a Fekete Halál elnevezésű páncélozott csatarepülőgépe tette. A „repülő tank” második változata már kétüléses volt, két 37 milliméteres gépágyúval szerelték fel, és 450 kilogramm bombaterhet vihetett.
Elsősorban páncélosok megsemmisítésére volt alkalmas, és kitüntetett szerepet játszott abban, hogy a kezdeti vereségek után a Vörös Hadsereg fölénybe került a németekkel szemben.
A Sturmovikból 36 ezer darab készült, ezzel minden idők legnagyobb sorozatszámban gyártott katonai repülőgépe. Iljusin később megtervezte az Il–10-es csatarepülőgépet (amelyből a második világháború után a magyar légierő is kapott) és az Il–28-as sugárhajtású bombázót.
Ez a hatvanas évek elején, a kubai válság idején vált világszerte ismertté, a Magyar Néphadsereg is rendszeresített belőle néhányat.
Iljusin a háború alatt belekezdett a polgári gépek tervezésébe is. Már 1945-ben megkezdődött a következő évben szolgálatba állított kétmotoros, kis hatótávolságú Il–12 gyártása, a 27 utas szállítására alkalmas gépek az 1980-as években még repültek Kínában.
Ennek a gépnek a továbbfejlesztett változata volt az Il–14, amelyből az ötvenes években Magyarország is vásárolt. Az Il–18-as négymotoros turbólégcsavaros gép 1957-re készült el, ez volt a Malév első, nagy távolságokra is repülni képes utasszállító gépe.
Iljusin további konstrukciója volt az Il–62-es – sokáig ilyen volt Fidel Castro magángépe, amelyet a 2000-es évek elején a „márkahű” kubai vezető egy Il–96-osra cserélt le.
Az Il–76-os gázturbinás, sugárhajtóműves utasszállító eredetileg teherszállítónak épült, de volt katonai változata is, ezt követte az Il–86-os légibusz, amely 1976-ban szállt fel először.
Ennek továbbfejlesztett változata volt – már a tervező halála után – a 350 fő befogadására alkalmas Il–96-os gép, amely Oroszországban 1993-tól repült, átalakított változata ma is Vlagyimir Putyin elnöki különgépe.
Iljusin élete során több mint ötven katonai és polgári repülőgépet tervezett, tevékenységét számtalan kitüntetéssel ismerték el.
Az állami díjat és a Lenin-rendet nyolcszor, a Szocialista Munka Hőse címet háromszor kapta meg, a Lenin-díjat 1960-ban vehette át.
A szovjet hadsereg hadmérnökeként altábornagyi rangig emelkedett, egykori akadémiáján professzor lett. Tagja volt 1968-tól a Szovjet Tudományos Akadémiának, 1937 és 1970 között parlamenti képviselőnek is megválasztották.
Iljusin 1977. február 9-én hunyt el Moszkvában, sírja a novogyevicsi temetőben található, ma is nevét viseli egy tervezőiroda és egy repülőgépgyár. (Az orosz vezetés 2006-ban a nagy orosz repülőgépgyártó vállalatokat egy holdingba vonta össze, az Iljusin fő profilja a teherszállító és a katonai gépek gyártása.)
A számtalanszor megcáfolt, de mindig életre kelő legenda szerint Iljusin fia volt a világ első űrhajósa, akit Gagarin előtt öt nappal, 1961. április 7-én lőttek fel.
Az ifjabb Iljusin állítólag háromszor megkerülte a Földet, de landoláskor meghibásodott az űrhajó, katapultálni sem tudott, kínai területen ért földet, és súlyos sérüléseket szenvedett.
Az ügyet ezért eltussolták, és hivatalosan azt állították: „autóbalesetet” szenvedett, és Kínába vitték gyógykezelésre – az állításoknak semmiféle alapjuk nincs. Vlagyimir Iljusin a valóságban előbb a szovjet légierő tesztpilótájaként, majd a szovjet rögbiszövetség alapító elnökeként futott be sikeres karriert, és 2010-ben hunyt el.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![Múlt-kor magazin 2010/tél](/iI3Es/label/.cut-640x400/623.jpg)
tél
Múlt-kor magazin 2010
- Magyar békefenntartók Kínában: haditengerészek a felkelők ellen
- Egy világrekorder magyar stewardess 27 ezer órája a levegőben
- Interjú Oborni Terézzel
- Paraszt Bruegel. Egy holland humanista élete
- Elhurcolva és elhurcolva. Lajos Iván próféciája 1939-ben
- A szovjetterror fehérorosz áldozatai, avagy a Kuropati erdő borzalmas titka
- Anyatejút. A szoptatás kultúrtörténete
- Csellóval a frontra. Egy kalocsai körorvos különleges kalandjai
- Prodam Guidó szenzációs akciója: az első repülés Budapest felett
- Végzetes ítélet volt a románok számára a második bécsi döntés tegnap
- Egy epilepsziás és egy tébolyodott beteg voltak a frissen megalakult magyar mentőszolgálat első páciensei tegnap
- Az 1945 utáni Európa legsúlyosabb konfliktusa volt a délszláv háború tegnap
- Csaknem két évet töltött kórházban Nagaszaki leghíresebb túlélője tegnap
- Évtizedek óta zajlik Komáromban a római katonai és polgárváros feltárása tegnap
- Hetvenes évekből származó fotográfiákat is láthatunk a Mai Manó Házban megnyíló kiállításon tegnap
- Országszerte több városban folytatódik az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban kulturális programsorozat tegnap
- Kémfilmbe illő tervekkel próbálta elérni Fidel Castro bukását az Egyesült Államok tegnap