Hosszú időre feledésbe merültek az Európa műkincseit megmentő szövetséges kommandó érdemei
2021. április 10. 13:35 Hajdu T. Tibor
Korábban
Parancs helyett ajánlások
Az európai műkincsekért aggódó amerikai művészeti múzeumok vezetői, neves művészettörténészek és restaurátorok vészjósló felszólalásai végül meghallgatásra találtak. Franklin Delano Roosevelt hathatós közreműködésével és támogatásával 1943 júniusában végre létrehozták az MKA-t.
A fura nevű – Műemlékek, Képzőművészet és Archívumok – csapat kötelékében 13 nemzetből 350 férfi és nő teljesített szolgálatot, ebből a háború végén mindössze 60 „műkincsvadásznak” hívott szakértő tevékenykedett Európában: csekélyke szám, ha hozzávesszük, hogy Nyugat-Európában ekkoriban megközelítően egymillió fő harcolt a szövetségesek oldalán a nácikkal szemben.
Az MKA-állomány tagjai nem tartoztak a klasszikus akcióhősökhöz, akik egyes-egyedül likvidálni tudtak ellenséges náci osztagokat. A legfőképp pedagógusokból, művészettörténészekből, művészekből, levéltárosokból, építészekből és muzeológusokból, nagyobbrészt brit és amerikai önkéntesekből álló csapat átlagéletkora 40 év körül volt. Militarista lelkületük hiányát jól ellensúlyozta a művészi értékek iránti elhivatottságuk, lelkesedésük és rendkívüli munkabírásuk.
Az egység megszületésének egyik fő ötletadója, az amerikai George Stout műkincsvédelmi szakember eredetileg minden hadosztály mellé egy 16 fős, teherautókkal, ládákkal, fényképezőgéppel felszerelt MKA-osztagot tervezett, amelynek soraiban a szakértőkön kívül a kétkezi munkákat ellátó, csomagoló, szállító feladatkörrel rendelkező katonák is helyet kaptak volna. Ezzel szemben a műkincsvadászoknak sokszor egy szál magukban, jobb esetben párban, hatalmas műveleti területen kellett dolgozniuk, mindenféle felszerelés nélkül.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/2e6889b40e5f4ab36b1e56fb4edfaab7.gif)
A legtöbbször alacsony rendfokozatú műkincsvédelmisek – akik parancsokat nem adhattak, csupán ajánlásokat tehettek – úgy boldogultak, ahogy tudtak: hol gépkocsiért kuncsorogtak, hol pedig megpróbálták a közelükben tartózkodó, az aktuális harcászati műveletet irányító tisztet meggyőzni egy-egy épület, templom vagy műemlék fontosságáról – több-kevesebb sikerrel. A szicíliai partraszállást megelőzően ugyanis szinte a földig bombázták Palermót, és Monte Cassinónál sem sikerült 1 négyzetméternél nagyobb felületű falat épségben hagyniuk a szövetségeseknek.
Az elsődlegesnek gondolt állagmegóvási tevékenység azonban sok műkincsvadász esetében nyomozati munkába torkollott, hiszen a terepen dolgozók közül nagyon sokan szembesültek azzal, hogy a németek rengeteg műkincset raboltak el, és azokat a Harmadik Birodalom területén tárolják. Ezen titkos raktárak lokalizálása olyan volt, mintha egy tűt kerestek volna a szénakazalban, de a szerencsés véletleneknek, nem kevésbé pedig céltudatosságuknak hála, szenzációs felfedezések is születtek.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![IV. Politikai berendezkedések a modern korban / 17. A polgári átalakulás programja és megvalósulása a 19. századi Magyarországon (Széchenyi és Kossuth reformprogramja, áprilisi törvények, kiegyezés, a polgári állam kiépülése a dualizmus korában)](/iI3Es/label/.cut-640x400/778.jpg)
17. A polgári átalakulás programja és megvalósulása a 19. századi Magyarországon
IV. Politikai berendezkedések a modern korban
- Az öntörvényű Garibaldit két magyar bajtársa is segítette a szicíliai partraszállásában
- Újjáélesztette a hazai szabadkőművességet a „dualizmus kultúrpápája”
- Egyedülálló módon megbecsülte gyárának alkalmazottait Ganz Ábrahám
- Elismert régész és szabadkőműves is volt a "dualizmus kultúrpápája"
- A fogságból is megszökött a magyar statisztika atyja, Keleti Károly
- Veszteséges pénznyelőből jövedelmező ágazattá tette a magyar vasutat Baross Gábor
- Sokallta Bosznia megszállásának költségeit, ezért lemondott a miniszterségről Széll Kálmán
- 10 tény a dualizmus kori Magyarországról
- Egy „második kiegyezés” juttatta hatalomba a Generálist és mamelukjait
- Lengyel szabotőröknek álcázva robbantották ki a világháborút német katonák 10:30
- Végzetes ítélet volt a románok számára a második bécsi döntés tegnap
- Egy epilepsziás és egy tébolyodott beteg voltak a frissen megalakult magyar mentőszolgálat első páciensei tegnap
- Az 1945 utáni Európa legsúlyosabb konfliktusa volt a délszláv háború tegnap
- Csaknem két évet töltött kórházban Nagaszaki leghíresebb túlélője tegnap
- Évtizedek óta zajlik Komáromban a római katonai és polgárváros feltárása tegnap
- Hetvenes évekből származó fotográfiákat is láthatunk a Mai Manó Házban megnyíló kiállításon tegnap
- Országszerte több városban folytatódik az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban kulturális programsorozat tegnap