A történelemhamisítás ellen emelt szót a kínai elnök
2014. július 7. 09:49 MTI
Bárki, aki megszépítené, eltorzítaná vagy megtagadná a történelmet, nem fog egyetértésre jutni sem a kínai emberekkel, sem más országok népével - hangoztatta Hszi Csin-ping kínai elnök hétfőn, a második kínai-japán háború kezdetének 77. évfordulóján Pekingben.
Korábban
Hszi a háborúba torkolló úgynevezett Marco Polo hídi (Lugou-hídi) incidens helyszínéhez közel, a kínai nép japán agresszióval szembeni ellenállásának múzeumánál egy szobrot is felavatott, szavai szerint azok emlékére, "akik életüket áldozták a nemzet függetlenségéért és a szabadságért, valamint azoknak, akik nagyban hozzájárultak a békéhez és az igazsághoz, az áldozatok vigaszához".
A kínai államelnök-pártfőtitkár, aki a Központi Katonai Bizottság elnöke is egyben, megállapította, hogy a megemlékezés a történelem visszaidézését, a hősök előtti tisztelgést, a béke tiszteletét szolgálja és egyben figyelmeztetés a jövőnek. Hozzátette: a történelmet és a tényeket sosem lehet megváltoztatni. Sajnos kis számban akadnak olyanok, akik csaknem 70 évvel a kínai népnek a japán agresszió felett aratott győzelme után még mindig nem vesznek tudomást a sziklaszilárd történelemről és a tényekről, arról, hogy ebben az ellenállásban, a világ antifasiszta háborújában ártatlan emberek tízmilliói áldozták fel az életüket - fogalmazott Hszi egyértelműen a jobboldali japán vezetésre utalva.
Japán 1931 szeptemberében foglalta el Északkelet-Kínát, s bár a harcok egyes határvidékeken fel-fellángoltak, a történészek egyetértenek abban, hogy a teljes körű megszállás, a totális háború 1937. július 7-ével kezdődött. Ekkor a japán hadsereg nagy erőkkel vette ostrom alá a Pekingbe vezető útvonal egyik fontos, kínai kézen lévő pontját Vanping településnél. Japán lényegében hadüzenet nélkül folytatott háborút a Kína feletti teljes uralom megszerzéséért, ami végül 1945 szeptemberében Japán kapitulációjával kudarccal végződött.
A kínai főváros külső kerületében rendezett évfordulós megemlékezésen magas beosztású állami és katonai vezetők mellett háborús veteránok és diákok is jelen voltak. A kínai politikai vezetés hosszú ideig, részben az esetlegesen újjáéledő nacionalista érzelmektől tartva, a széles nyilvánosság előtt határok között tartotta a kínaiak háborús szenvedéseinek hangsúlyozását, ezzel együtt a Japán-ellenes megnyilvánulásokat.
Abe Sindzó japán kormányfő és más japán politikusok közelmúltbéli nyilatkozatai és a második világháborús főbűnösöknek is emléket állító Jaszukuni-szentély meglátogatása, illetve a nemzetközi közvélemény ezekkel kapcsolatos közömbössége miatt Peking megkezdte a második világháború, illetve a japán megszállás történelmi dokumentumainak, örökségének intenzívebb, különböző formában történő nyilvánosság elé tárását.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
- Csaknem két évet töltött kórházban Nagaszaki leghíresebb túlélője 15:05
- Évtizedek óta zajlik Komáromban a római katonai és polgárváros feltárása 14:20
- Hetvenes évekből származó fotográfiákat is láthatunk a Mai Manó Házban megnyíló kiállításon 13:20
- Országszerte több városban folytatódik az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban kulturális programsorozat 11:20
- Kémfilmbe illő tervekkel próbálta elérni Fidel Castro bukását az Egyesült Államok 09:05
- Először csak előkelő francia társaságokban volt divatos a motorkerékpározás tegnap
- Egyszerre járt bölcsészeti, orvosi és természettudományi órákra Karinthy Frigyes tegnap
- Széchényi-leszármazottak találkozójára került sor az OSZK-ban tegnap